Wiki+i+skolen

=**Wiki i skolen**=

I skolesammenheng kan man for eksempel bruke wiki for å la elever og lærere samarbeide om faglig innhold, planlegge og gjennomføre et prosjekt, eller bruke verktøyet til teamsamarbeid om for eksempel læreplankonkretisering. I alle sammenhenger der elever og/eller lærere har behov for å produsere tradisjonelle og sammensatte tekster sammen, kan wiki være et aktuelt verktøy.

Sentrale begreper
Når man skal redegjøre for hvordan og hvorfor wiki er en aktuell arbeidsform i skolen er det viktig å først redegjøre for noen sentrale begreper. Et slikt begrep er læringsstrategier. Læringsstrategier kan forstås som fremgangsmåten et individ benytter når det bevisst går inn for å løse eller lære en oppgave (Søvik). Skoleressurser.no gir noen eksempler på slike strategier. Sentralt i begrepet er elevaktivitet og motivasjon. Et annet begrep som er sentralt i forbindelse med wiki er sammensatte tekster. Det kan forstås som budskap som består av flere teksttyper, for eksempel bilde, lyd, film og skriftspråk. Læringsteoretiske perspektiver, styringsdokumenter, læringsaktiviteter og prosessorientert skriving er også sentrale begreper når man snakker om bruk av wiki i skolen. Disse begrepene vil aktualiseres i de følgende avsnitt.

Læringsteoretiske perspektiv
Samhandling står sentralt i wikiaktiviteter. Her finner man mulighet for interaktivitet og samhandling slik som er typisk for web 2.0. Dette gjenspeiler et Sosiokulturelt læringsperspektivsom sier at kunnskap konstrueres gjennom sosial ”samhandling i en kulturell, sosial og materiell kontekst” slik Hatlehol skriver i Vettenrantas bok Mediedanning og mediepedagogikk. I Ifølge dette perspektivet foregår læring helst på arenaer der det er mulighet for fellesskap, deltakelse og aktivitet. I denne sammenheng kan man plassere bruk av wiki i undervisningen inn i et slikt læringsperspektiv. En kombinasjon av møter og dialog i den fysiske verden og kunnskapsproduksjon i en felles wiki kan være et eksempel på læring i sosiokulturelt læringsperspektiv.



Computer Assisted Collaborative Learning - CSCL
I forlengelse av denne tanken kan vi trekke inn CSCL, et læringsperspektiv som kan sees som en forlengelse av det sosiokulturelle læringsperspektivet; men nå med fokus på digitale artefakter. Sentralt i CSCL står tanken om at elever skal bruke hverandre som støttespillere for å oppnå ny kunnskap. Denne tanken kjenner vi igjen fra Bruners begrep stillasbygging, der elevene bruker medelever, lærere eller artefakter for å øke sin kunnskap ved hjelp av kommunikasjon og samhandling. Krumsvik peker på at norske elever i dagens skole kan ha tilgang på støttespillere bare et museklikk unna, samtidig som de har fysisk tilgang til støttespillere rundt seg (Krumsvik, 2007).

I de siste årene har blant andre Tapscott hevdet at dagens ungdom lærer på en annen måte enn det den tradisjonelle skolen legger opp til. Han hevder at dagens ungdom er vant til å være aktive på flere digitale arenaer samtidig og at de lærer ved å søke seg fram til svar ved å bruke flere kanaler på en gang. Prensky introduserte i 2001 begrepet digital natives, og hevdet at vi som underviser disse må ta i bruk nye metoder. I dette perspektivet kan bruk av wiki i skolen sees som et forsøk på å imøtekomme arbeidsformene dagens unge er komfortable med. Dokumentaren //UsNow// forsøker å sette søkelys på disse arbeidsformene og å undersøke potensialet web 2.0 har. Tapscott er en av kildene i dette klippet. Det er skaperne av dokumentaren som har gjort dette klippet tilgjengelig for allmennheten på YouTube, og filmen gjengis på disse sidene i tråd med regler om opphavsrett.

media type="youtube" key="LlqU1o3NmSw" height="385" width="480"

For de elevene som lærer best ved å produsere, delta, lytte og/eller se, kan også wiki være en ressurs. Gardner peker på at individer lærer på ulik måte. I dette perspektivet kan wiki være en måte å imøtekomme de som lærer ved hjelp av samspill og produksjon, så vel som de som har lesing og skriving som sin foretrukne læremetode. Lund peker i artikkelen "WIKI i klasserommet: individuelle og kollektive praksiser" på den læringsmessige gevinsten wiki gir med tanke på det han beskriver som et "kollektivt potensial". Summen av det hver enkelt elev kan bidra med i skapelsen av en wiki, er ifølge ham, større enn hver enkelt elevs bidrag. Han sier at wiki som arbeidsform kan imøtekomme kravene som stilles i dagens skole om deltakelse i kollektive praksiser i kunnskapsproduksjon og når det gjelder bruk av digital teknologi.

OECDs prosjekt New Millennium Learners indikerer at for at dagens ungdommer skal tilegne seg kunnskap, må de få muligheten til å prosessere oppstykket, ikke-lineær informasjon som gjerne er digital og ikke trykt. I denne sammenheng kan wiki være en mulighet når det gjelder å bruke kreativitet og skaperkraft i læringen.

Kreativitet og læringsteori
De overnevnte læringsteoretiske perspektivene åpner for at kreativt samspill mellom individer kan føre til gode læringsstrategier. Hagen og Wold tar i boka Mediegenerasjonen utgangspunkt i at dagens barn og unge er aktive aktører og fortolkere av medier, og at noe av lærernes utfordringer i dag er å gjøre barna til kompetente, kritiske og reflekterte brukere. En wikiproduksjon fordrer delaktighet og elever må bruke skaperkraft for å produsere innhold. Dermed kan de bruke arbeidsformer de kjenner fra fritiden til å aktivt øve opp kritiske og reflekterte evner som er nødvendige for å manøvrere på nettet på en god måte. Forfatterne av boka Multimodal Literacy peker på at meningsfullt innhold konstrueres ved hjelp av mange forskjellige kommunikasjonsmetoder - ikke bare gjennom bruk av tradisjonelt skriftspråk. I en wikiproduksjon kan man ta i bruk enkle eller kompliserte sammensatte tekster. Elevene kan selv produsere disse fra grunnen av, men det er også muligheter for å bearbeide andres produkter eller å analysere, formidle eller gjengi eksisterende sammensatte tekster. Kreativitet og skaperkraft står sentralt i en wikiproduksjon. Her er det elevene og lærerne som er innholdsleverandører.

Læreplaner og styringsdokumenter
Med innføringen av Kunnskapsløftet i 2006 (LK 06) ble bruk av digitale verktøy innlemmet som en av fem grunnleggende ferdigheter, på lik linje med å kunne uttrykke seg skriftlig og å kunne lese. I den sammenheng er wiki et web 2.0-verktøy med mulighet til interaktivitet. Wiki kan brukes i de fag der læreplanen fordrer samarbeid, utvikling av en database eller der læringsaktiviteten kan inkludere å jobbe sammen på en digital arena. I tillegg til å innlemmes som en av de grunnleggende ferdighetene i opplæringen gjør bruken av digitale verktøy seg gjeldene i flere fag. Norsk- og samfunnsfaget i videregående opplæring er eksempler på fag hvor det i LK 06 ble innlemmet spesifikke fagmål der digitale verktøy inngikk som en del av kompetansen. I fagene på studieretning for medier og kommunikasjon og i medie- og informasjonskunnskap på studieforberedende studieretning som jeg underviser i, er bruk av digitale verktøy fagspesifikke mål i samtlige fag. I flere sammenhenger kan bruk av wiki være en måte å imøtekomme læreplanenes krav om denne type aktivitet.

Bruk av digitale mapper er også en aktivitet det fokuseres på i dagens skole. Forskrift om endring i forskrift til opplæringslova fra 2009 legger særlig vekt på blant annet underveisvurdering og sluttvurdering. I en slik sammenheng kan bruk av wiki være aktuelt dersom man organiserer wikiene på en slik måte at det gis mulighet for individuell tilbakemelding.

NRK beta har publisert en film laget av elever på medier og kommunikasjon. Den handler om sosiale medier, et tema som er aktuelt i forhold til overnevnte læreplaner.

Organisering av læringsaktiviteter
Bruk av wiki i undervisningen gir rom for å bruke tradisjonelle metoder for strukturering av undervisningen. Et eksempel på dette er å ta utgangspunkt i Bjørndal og Liebergs didaktiske relasjonsmodellslik den står gjengitt nedenfor når man skal gjennomføre et wikiprosjekt. Uten å gå nærmere inn på struktureringen av en wikiaktivitet, er det naturlig å nevne at når man snakker om //læreforutsetninger// i denne sammenheng så må man ha fokus både på eleven og lærerens digitale kompetanse. Læringsaktivitetene vil innebære en sosial komponent på den måten at elevene vil kommunisere med hverandre og læreren digitalt og gjerne på andre arenaer, samtidig som det er naturlig at de søker etter kilder på et mangfold av steder.